Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: bakalářská 

Posudek: oponentky

Práci hodnotila: PhDr. Jana Černá, Ph.D.

Práci předložila: Michal Ondráček

Název práce: Montaigneovy a Baconovy Eseje v kontextu renesanční filosofie

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cíl práce není explicitně stanoven, autor v úvodu pouze avizuje, že se bude zabývat „jednotlivými kontexty myšlenek filosofů, kteří byli velikány své doby právě v oboru filosofie“ (s. 2). Dále potom naznačuje, že chce „znát tehdejší dobu“, pochopit dobové „důležité myšlenky“, např. pochopit nesmrtelnost (tamtéž). Není stanoven žádný odborný úkol, formulována žádná hypotéza a hned úvod dává prostřednictvím kostrbatých a místy až nesrozumitelných formulací tušit, co později odhalí celý text – bakalářskou práci Michala Ondráčka nelze vůbec považovat za odborný text (viz níže).

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

Bakalářská práce Michala Ondráčka je z hlediska obsahového zpracování velmi špatná. Autor víceméně doslovně opisuje skripta D. Špeldy (na která navíc jen sporadicky odkazuje), poté zase jednotlivé eseje, aniž by se pokusil o analýzu problému či interpretaci textu. Individuální „vklad“ autora je patrný pouze v úvodu a závěru a v několika málo pasážích, bohužel je zcela nevyhovující povahy a s odborným textem nemá vlastně nic společného. Přestože je text vlastně kompilátem, je kompilátem nedobrým , autor se dopouští četných trivializací až formulování nonsensů, pro názornost uvedu jen pár ukázek (opisuji doslovně, včetně chyb):
„V současné době je Michel de Montaigne považován za největšího filosofa své doby“ (s. 2), „Evropou dodnes oslavované objevení Ameriky“ (s. 5), „renesance neodpovídá potřebě dnešních studentů po snadno zapamatovatelných definicích“ (s. 5), „Storig ve své populární knížce malé dějiny filosofie“ (s. 6), „podle Montaigneho, svého hlavného proponenta, před nás starověká skepse staví člověka“ (s. 9), „celé toto období žije duchem víry a vůči pochybnosti se staví pouze teze, kterou mnohem později pregnantně vyjádřil reformátor církve Martin Luther. Víc by k dlouhému období patristiky a scholastiky nebylo zapotřebí dodávat, protože výstižnější formulaci nenajdeme“ (tamtéž), „prvořadě to platí o Desartovi, kterého by bez Montaignových podnětů zřejmě vůbec nebylo (s. 10), „Proč si se zvířaty nerozumíme, když jsou pro nás podřadné. Vždyť právě oni se dorozumívají mimikou a gesty a my lidé to dokážeme také. Tak proč si mezi sebou nerozumíme? (s. 14), „Kdokoliv něco hledá, tak to buď už našel, nebo nemohl nelézt nebo stále hledá (s. 15), „Odjakživa je člověk náročný tvor a proto někdo vtisknul Bohu lidskou podobu“ (s. 16), „zvířata mají svého boha a myslí si, že jim sloužíme a u člověka naopak (tamtéž) aj.
Zařazení části „Veliké obnovení věd“ je zhledem k tématu nepochopitelné, výběr jednotlivých esejů je neodůvodněný a zcela nahodilý, absentuje logická výstavba textu, důkladnější práce s prameny (např. část o Montaignovi je založena pouze na Apologii Raimunda ze Sabundy, tj. eseji, který měl student mít přečtený již ze seminářů RNFH).

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev Michala Ondráčka není dobrý. Text obsahuje gramatické i stylistické chyby, některé věty jsou takřka nesrozumitelné. O úrovni jazykového stylu autora už částečně vypovídají i výše uvedené ukázky (část 2 tohoto posudku), připojím ještě několik dalších příkladů, ilustrujících chyby gramatické: „názory se podíleli“ (s. 2), „Eseje byli“ (tamtéž), „války přišli“ (s. 5), „Storig“ a jeho „malé dějiny filosofie“ (s. 6), „tyto setkání“ (s. 13), „lidé už jsou takový“ (tamtéž), „zvířata jsou podřadné...a právě oni“ (s. 14), „domýšlivý lidé, kteří by rády vynikli“ (s. 28), „Abelovi oběti“ (s. 28).  
Číslování stran je posunuté (úvod nezačíná na s. 1).
Cizojazyčné resumé působí jako text vytvořený automatickým překladačem.
Odkazy na literaturu mají standardní podobu, nicméně jsou velmi sporé a vůbec počet použitých zdrojů je nedostatečný. 

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Předloženou bakalářskou práci považuji za velice slabou a neobhajitelnou. Důvody, které mě k takovému hodnocení vedou, jsem popsala výše. Práce nemůže být vůbec považována za seriózní odborný text, nesplňuje požadavky obsahové ani formální. Rozsáhlé pasáže, v nichž autor vůbec neodkazuje na použitou literaturu, přesto jsou však opsány, převážně ze skript D. Špeldy, by bylo navíc možné vnímat jako prohřešek proti etice (odborné) práce.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

Text Michala Ondráčka je takové povahy, že vylučuje možnost odborné diskuse, nemá tedy příliš smysl klást autorovi konkrétní otázky vztahující se k obsahu. Snad jen by mě zajímalo, proč odevzdal práci v této podobě (tj. proč nepoužil více relevantní literatury, včetně cizojazyčné, proč nepracoval s více prameny, zda mu připadá legitimní jeho způsob nakládání s užitými zdroji, kdy myšlenky přejímá, ale neodkazuje) a v čem by měl spočívat  její přínos, resp. alespoň jaký je její cíl a v čem tkví smyl takto koncipovaného textu.

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA: nevyhověl

Datum: 	20. 5. 2013							Podpis: