Fakulta filozofická
katedra filozofie	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce: diplomová 
Posudek: oponenta
Práci hodnotil: PhDr. Jaromír Murgaš, CSc.
Práci předložil(a): Bc. Klára Janušková
Název práce: Významná osobnost evropské kinematografie – Ingmar Bergman (Obraz žen v díle Ingmara Bergmana)

1.  CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):
Cílem práce Bc. Jaruškové bylo zachytit a přiblížit ženy a jejich zobrazování ve filmech I. Bergmana, a to jako postavy jeho filmů a částečně jako jejich herečky, inspirátorky Bergmanových modelů žen. To předložená práce skutečně provádí a svůj cíl tak splňuje.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.): 
Autorka zpracovala z uvedeného hlediska významnou a známou část Bergmanovy tvorby (sedmnáct filmů) a propojila portréty žen v jeho filmech se ženskými typy hereček hrajících v odpovídajících Bergmanových filmech hlavní role (pět typů, pět hereček). Smyslem je ale zobrazit Bergmanův obraz žen, ne samotné typy. V celé práci autorka spojuje vlastní, samostatný přístup s úsilím o jistou až dokumentaristickou věcnost. To se dá provozovat na různých úrovních - a autorka to zvládla na úrovni přiměřené možné diplomové práci, ne ale úplně náročné. Kromě vlastního rozvržení látky však musela ze zpracovávaných filmů samostatně „vytáhnout“ právě charakteristiky ženských postav a ženských typů, ba i jejich vývoje. To nebylo vzhledem k dramatickým rozvětvením Bergmanových děl snadné, nicméně autorka to opět zvládla, a to vhodným způsobem.  Literatura, se kterou pracovala, není příliš rozsáhlá – patnáct titulů knižních, zčásti Bergmanovy scénáře a biografie, zčásti biografie jeho hereček a málo, ale přece i uměnovědní literatura. Další zdroje nalezla v on-line zdrojích (zhruba ve stejném počtu), z nichž doplňovala další informace i Bergmanova hodnocení. Některé tituly jsou cizojazyčné. Jádro práce spočívá však v práci s vlastními Bergmanovými filmy a scénáři i s jeho poznámkami, což byl a je úkol sám o sobě. Práce obsahuje jako vhodné přílohy jednak úplnou filmografii Bergmana a jednak filmografii uvedených hereček v Bergmanově režii; a také ilustrační fotografie těchto hereček v jejich charakteristických rolích.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
Práce je po formální stránce povětšinou velice pěkná, jazyk, uspořádání práce i většina dalších formálních záležitostí jsou převážně tak, jak mají být. Jen v odkazech pod čarou jsou čísla odkazů nestandardně (nikoli jako odkazy, ale jako prostá čísla) a na str. 6 se takto „zvrhly“ i dva odkazy přímo v textu. V uspořádání – rozvržení a názvech kapitol – trochu mate zařazení názvů dvou kapitol nazvaných dle názvů filmů mezi kapitoly nadepsané podle jmen hereček. I když to autorka vysvětluje (účastí více ženských typů právě v uvedených filmech), přece jen se daly kapitoly práce sjednotit, byť s využitím trochu delších názvů (např. „…/herečky/ ve filmu XY“). Gramaticky je text skoro úplně v pořádku, je škoda, že to – ovšem jen asi na třech místech – trochu kazí právě hrubé chyby. Při odvolávání se na práce jiných autorů se ovšem neužívá titul („Přádná“, příp. „S. Přádná“, nikoli „doc. Přádná“).

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):
Práce je rozhodně samostatná a je svým způsobem originální. Vytčený cíl je velmi zajímavý a autorce se jej na dobré základní bázi podařilo splnit. Práce pro mne ale zároveň představuje materiál právě ve fázi, kdy je nahromaděn a surovinově přijatelně zpracován; takže na mne působil dojmem: a teď by se s tím něco dalo dělat. Minimálně prozkoumat více samotného Bergmana a „jít do něj“ a jeho života i „do“ jím líčených typů hlouběji. Na druhou stranu je výkon autorky zřejmě výkonem prostě dobývání materiálu a projevem její sebekázně: pokusila se prostě materiál získat a zpracovat střízlivě. Dobré tedy je, že se autorka snaží držet věcné roviny a věcného popisu a z nich vycházet pro své charakteristiky ženských typů v Bergmanově tvorbě i pro své střídmé úvahy o místě těchto typů v životě samotného tvůrce. Ať je to dobře či špatně, přece jen ale práce u popisnosti také dost zůstává, není určitě teoretická ani filozofická. Při zpracování by se asi dala využít vhodná jiná srovnávací práce a vůbec by se dalo udělat hodně zkoumání a úvah. Je to však také otázka vlastní životní zkušenosti. Vzhledem ke spletitosti Bergmanovy tvorby i jeho osobnosti je autorkou vytyčený úkol možné - až nutné - sledovat velmi různě. A hlavně po dlouhou dobu, kdy i sám výzkumník by v souladu s vlastním vývojem a zráním nahlížel různé věci trochu různě a do různé hloubky a souvislostí. Předložená práce představuje, myslím, „právě i jen“ první ucelenou sondu na takové cestě.

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
Co jste se v Bergmanových filmech dozvěděla o ženách, co o „ženách Bergmanových“, co o Bergmanovi skrze jeho ženy? A co z toho všeho byste potvrdila – anebo ocenila?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl):
Uvážíme-li, že práce není přímo uměnovědná, pak pravděpodobně „velmi dobře“.

Datum: 23. 5. 2012          			                                            Podpis: