Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): diplomová / bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucího / oponenta

Práci hodnotil(a) (u externích hodnotitelů uveďte též adresu a funkci ve firmě): František Tománek, CSc.

Práci předložil(a):  Bc. Martina  HOUDKOVÁ

Název práce:  Antibiotika v životě současného člověka.

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn): 

Cíl diplomové práce byl autorkou naplněn v kapitolách. Druhá a třetí kapitola tvoří celek v deskripci objevu penicilinu a dalších antibiotik v historickém vývoji a v analýze proměny společnosti na základě objevu  v době předantibiotické, době prvních terapeutických výsledků a v době současné.  Čtvrtá kapitola práce uvádí dominantní problém práce v analýze antibiotické rezistence mikrobiálních agens a následcích rezistence pro současnou společnost. Pátá kapitola je analýzou příčin zneužívání antibiotik a hledáním způsobu nápravy ve společnosti. 

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):
Náročnost zpracování diplomové práce spočívá v nutnosti multidisciplinárního řešení  problému  na úrovni lékařských  a společenských věd. 
Přes deskriptivní charakter druhé kapitoly lze ocenit zachycení profesionálního étosu objevitele A.Fleminga a jeho spolupracovníků jako model vědeckého výzkumu preklinických a klinických pokusů, vědecké publikace výsledků a realizace kurativní. Hodnota hledání vědecké pravdy přesahuje i osobní tragedii smrti matky. Také text hodnocení významu českých vědců při vývoji antibiotik prokazuje střet  hodnot étosu vědce  s negativními společenskými podmínkami (s.16). Eticky zajímavá je otázka řešení dostupnosti antibiotik, od výhradního použití v armádě až k makroalokaci  společenské, která byla podmíněna průmyslovou farmaceutickou výrobou (s.13). 
Komparace  období prokazuje kvalitativní skok od předantibiotické terapie k terapeutickému úspěchu léčby penicilinem. Autorka na příkladech prokázala infaustní následky bakteriálních infekcí a nástup moderní medidiny po objevu antibiotik, která téměř eliminovala dosavadní ohrožení a vedla k podcenění epidemiologické práce a prevence a k přecenění úlohy antibiotik. Nárůst spotřeby antibiotik vedl k toxickým, alergickým a biologickým následkům a hlavně k proměně infekčních agens v rezistenční vůči antibiotikum( s. 17-28).  
Je možno ocenit zvládnutí  zpracování náročné čtvrté kapitoly - Antibiotická rezistence jako problém současné společnosti. Kapitola je uvedena odkazy na literaturu, která vede autorku k vysvětlení mechanismu rezistence  a  snahy o její regulaci Světovou zdravotnickou organizací celosvětovou  strategií (s.29-34). Vlastní  přínos autorky je ve zpracování „Praktických příkladů rezistence“, v uvedení příkladů medikace multirezistenčních kmenů bakterií. V subkapitole 4.3. jsou autorkou uvedeny kazuistiky ke zneužívání antibiotik. Zde uvádí příklady zanedbání  zahájení léčby a nepřijetí pracovní neschopnosti pro pracovní úkoly a  současně i ignorance k antibiotikum  jako „zázračnému léku“, který „léčí“ i při pracovní aktvitě. Autorka otázku preskripce antibiotik ověřila s konzultantkou  diplomové práce (s. 36-38).
Pátá kapitola diplomové práce je věnována úvaze o příčinách zneužívání antibiotik. V historickém kontextu uvádí autorka mýtus „zázračného léku“ jako důvod zneužívání antibiotik. Až euforická důvěra v moc antibiotik vedla k prostředí pro  rezistenční bakterie, které jsou celospolečenským ohrožením. Ke změně spotřebitelského chování lidí k antibiotikům by mohla přispět media i etická sebereflexe mediciny a  aplikovaná profesní etika (s.58) Autorka se v závěru kapitoly zamýšlí nad možností geneticky kodovaného jednání člověka a srovnává psychobiologicky bezprostřední příčiny s možnostmi fylogeneze a ontogeneze v souvislosti užití léku (s.62-63).

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):
 Jazykový projev diplomové práce je kvalitní. Citace a odkazy na literaturu (40 titulů)  odpovídají  normě. Grafická úprava práce je kvalitní, práce je v kapitolách přehledná. Poznámky jsou uvedeny jako sedmá kapitola a kvalitně zpracovány. Práce má  13 příloh – 8 obrazových a 3 grafy.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Celkový dojem z předložené diplomové práce je výborný. Autorka zvládla multidisciplinární řešení  na úrovni lékařských a společenských věd  ve zpracování specifického problému „Antibiotika v životě člověka“. 
Silnou stránkou práce je deskripce objevu penicilinu A. Flemingem a preklinický a klinický vývoj antibiotika až k vědecké publikaci a kurativnímu užití. Étos objevitele a jeho spolupracovníků byl veden hodnotou  hledání vědecké pravdy ve prospěch člověka. I následná alokace antibiotik měla etický rozměr společenského užití.
Kvalitně byla  zpracována i část práce věnovaná vzniku rezistence bakterií vůči antibiotikům až na odborné úrovni s použitím odkazů na literaturu. Autorka zpracovala  praktické příklady projevů rezistence v kazuistikách k objasnění následků zneužívání antibiotik  a  k vznikající  celosvětové hrozbě.
 
Hledání příčin vedoucích ke zneužívání antibiotik autorka zaměřila na mýtus „zázračného léku“, který vedl k masovému zneužívání antibiotik a  tím k růstu rezistence vůči nim. Ovlivnění chování lidí spektrem medií v užívání antibiotik i  hledání „vzorců chování“ psychobiologií a dalšími  obory vyžaduje studie  účinnosti.
Řešení autorka naznačila v rozvoji aplikované profesní etiky (s.58) v duchu strategie Světové zdravotnické organizace (s. 30-31).  Jak prokázal vámi uvedený „placebo efekt“ (s.45-46) je víra v lékaře, který nejen léči ale také pečuje o pacienta, uzdravující silou. Pacient nevynucuje preskripci antibiotika a  nemění lékaře jak vám při konzultaci uvedla své, spíše negativní, lékařské zkušenosti konzultantka (s. 37-38).

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):
Významným principem profesní lékařské etiky je princip komunikace mezi lékařem a pacientem. Jde o komunikaci autonomních subjektů, kteří vzájemně respektují svou kompetenci a společně přijmou informovaný konsens. Tento souhlas v komunikaci   lékaře a pacienta  může obsahovat  řešení vhodnosti léčby antibiotiky.

Jaký je váš názor na  možnosti  komunikace lékaře a pacienta  k zabránění zneužívání antibiotik  v duchu profesionální lékařské etiky? 

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl):  V Ý B O R N  Ě 

Datum: 18. 05. 2O12 								Podpis: