Katedra filozofie
	PROTOKOL O HODNOCENÍ PRÁCE	

Práce (co se nehodí, škrtněte): bakalářská

Posudek (co se nehodí, škrtněte): vedoucí

Práci hodnotil(a): Mgr. Daniela Blahutková, Ph.D.

Práci předložil(a): Hana Koprdová

Název práce: Člověk a příroda v povídkách Adalberta Stiftera a Karla Klostermanna

1.	CÍL PRÁCE (uveďte, do jaké míry byl naplněn):

Cíl práce je formulován poněkud nepřesně v posledním odstavci úvodu. Z práce však vcelku jasně vyplývá, že autorka se pokusila o rozbor a srovnání několika próz dvou tzv. „spisovatelů Šumavy“, které zasadila do širšího literárně-historického kontextu jejich tvorby. Hlavním hlediskem pro výběr povídek a jejich interpretaci bylo podání vztahu člověka a přírody. O naplnění takového zadání se práce snaží, víceméně s úspěchem.

2.	OBSAHOVÉ ZPRACOVÁNÍ (náročnost, tvůrčí přístup, proporcionalita teoretické a vlastní práce, vhodnost příloh apod.):

První část práce uvádí A. Stiftera jako představitele biedermeieru a K. Klostermanna jako představitele tzv. realistické prózy; poukazuje na základní charakteristiky jejich literárního podání přírody a vztahu člověk –příroda. Následně jsou interpretovány vybrané povídky obou autorů, rozdělené do kategorií vánoční povídky, povídky v proměnách čtyř ročních období a romantické povídky. Proč autorka vytvořila právě takové skupiny a jak proběhl výběr povídek, zůstává nejasné. Přesto lze říci, že jí toto členění pomáhá postihnout specifické akcenty v Stifterově a Klostermannově tematizaci vztahu člověk – příroda. Autorka předkládá sice dosti volné, ale přesto interpretativní čtení próz, byť se nevyvarovala i zbytečně popisných pasáží a odbíhání k nesouvisejícím motivům. Velkou slabinou práce je jazyková úroveň textu, což je škoda, protože je zároveň zřejmý autorčin cit pro atmosféru, drobné motivy v povídkách a autorův styl. Je patrná také nejistota v metodologickém ukotvování práce, což mohlo být řešeno konzultacemi. Za ocenění stojí, že práce využívá jak české, tak i německojazyčné sekundární literatury (byť jde často o přehledové a popularizující tituly). S ohledem na to, že autorka touto prací neuzavírá germanistická studia, je její výkon možno hodnotit kladně.

3.	FORMÁLNÍ ÚPRAVA (jazykový projev, správnost citace a odkazů na literaturu, grafická úprava, přehlednost členění kapitol, kvalita tabulek, grafů a příloh apod.):

Jazykový projev je zatížen stylistickými neobratnostmi, což místy plyne z práce s německým textem (např. s. 36: „neschopnost překonat přírodní a vědecké principy“), a množstvím gramatických chyb – jejich četnost v jednotlivých částech práce kolísá, k horším patří např. kap. 3.2.2.2., která obsahuje nejméně 15 gramatických chyb všeho druhu. Toto výrazně zhoršuje celkový dojem z textu. Formální úprava textu je celkově slabší – např. tituly v kap. 2.1 jsou střídavě uváděny v kurzívě i bez kurzívy, práce zřejmě neprošla finální korekturou. Studie Jiřího Stromšíka (doslov ke Stifterovu Horskému křišťálu) je v seznamu použité literatury uvedena špatně, v pozn. aparátu naopak víceméně správně. V českém resumé se mísí věty v přítomném, budoucím i minulém čase.

4.	STRUČNÝ KOMENTÁŘ HODNOTITELE (celkový dojem z práce, silné a slabé stránky, originalita myšlenek apod.):

Z práce je patrné, že autorku zvolené téma zajímá a že je zpracovává s citem pro věc, ledacos v textu a jeho výsledné úpravě však zůstává nedotaženo. 

5.	OTÁZKY A PŘIPOMÍNKY DOPORUČENÉ K BLIŽŠÍMU VYSVĚTLENÍ PŘI OBHAJOBĚ (jedna až tři):

 Můžete stručně rekapitulovat, jaké hlavní rozdíly či shody v pojetí vztahu člověk – příroda u Stiftera a Klostermanna Vám vyplynuly z interpretací povídek?

6.	NAVRHOVANÁ ZNÁMKA (výborně, velmi dobře, dobře, nevyhověl): 

velmi dobře

Datum: 								Podpis: